Tonometri

Tonometri är en indirekt, noninvasiv metod att mäta det intraokulära trycket.

Digital tonometri

Patienten blundar och undersökaren lägger båda pekfingrarna på ögonlocket. Med det ena trycker man lätt på bulben och med det andra känner man av "tryckvågen" (IX:1). Denna metod lämpar sig enbart för en uppskattning av stora tryckskillnader mellan ögonen och ersätter inte de andra metoderna.

IX:1

Impressionstonometri enligt Schiötz

Denna, idag mera sällan använda, metod mäter hur djupt en bestämd vikt t ex 5,5 gram (IX:2) "sjunker" in i kornean. Vid lågt intraokulärt tryck sjunker vikten djupare än vid högt tryck. Patienten undersöks liggande och ögat bedövas.

Instrumentet (IX:3) sätts på kornean. På skalan upptill avläser man hur djupt ett litet stift, på vilket vikten vilar, har sjunkit in i kornean. Skalvärdet vid en bestämd vikt anger, med hjälp av speciella kalibreringstabeller, det intraokulära trycket i mmHg (IX:3).

IX:2 | IX:3

Glaukotest

En screeningmetod som enbart tillåter angivelse om ögats tryck över- eller understiger ett valt gränsvärde, t ex 22 mmHg. Metoden bygger på applanationsprincipen. Man lägger ett 2,2 g tungt applanationsprisma (försett med en steril engångs-"hatt" på frontytan) kopplat till ett oftalmoskophandtag på kornean (IX:4).

IX:4

Vikten av detta prisma avplanar (=applanerar) en liten areal av kornean som belyses med blått ljus. Den aktuella applanationsytan som erhålls begränsas av en gul-grön ring och observeras genom optiken ovanför prismat. Ringens diameter jämförs med ett 3,06 mm långt, vitt streck som finns synligt i prismat. Om strecket är mindre än ringen (IX:5 A) är det intraokulära trycket lägre än 22 mmHg, om strecket är lika stort som ringdiametern (IX:5 B), är trycket precis 22 mmHg och när strecket är större än ringdiametern överstiger trycket 22 mmHg (IX:5 C). Det finns även applanationsprismor med vikten 2,4, 2,6 och 2,8 g (för gränstryck 24, 26 respektive 28 mmHg).

IX:5

Patienten undersöks liggande och ska titta i taket, kornea lokalbedövas och tårvätskan färgas med fluorescein. Håll apparaten som ett pennskaft och för frontytan vinkelrätt mot korneas mitt. Observera anläggningsringen och strecket (IX:6).

IX:6

Fel som vanligen görs med glaukotest och hur de undviks.

Du ser ingen gul-grön ring.

För lite fluorescein i tårvätskan.

Ljuset är för svagt.

Prismat har glidit från kornea.

Sätt först prismat på kornea samtidigt som du stödjer dina fingrar mot patientens panna, försök att hålla prismat på plats när du flyttar blicken till okularet.

Du får en ovanligt stor ring jämfört med strecket.

Kontrollera att mätdelen verkligen rör sig fritt i sin fattning. Ibland kan den fastna och då trycker undersökaren ner prismat på kornean istället för att den vilar fritt.

Nästa avsnitt

Föregående avsnitt

Innehåll

E-mail: eye@eye.c.se

© 1997 Rudolph Hahnenberger